אגטק (Agtech), פוד-טק (Foodtech) – ומה שביניהן
כלכלית, גלובלית, בצמיחה; אימפקט – גבוה
![עגבניות שרי בחממה](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/08/markus-spiske-9cHVqn9bBpQ-unsplash-scaled-e1693401831620.jpg)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/05/single-trend-scaled.jpg)
תמצית
המונחים פוד-טק ואגטק מבטאים שני סוגים שונים של טכנולוגיות. פוד-טק (Food Tech), בעברית טכנולוגיות מזון, הוא מושג המתייחס לטכנולוגיות המשמשות בייצור, עיבוד והפצה של מזון. לדוגמה, יישומים המאפשרים להזמין מצרכים באינטרנט, חוות אנכיות המשתמשות בתאורת LED לגידול פירות וירקות ומתקני אחסון קר מבוססי טכנולוגיית חיישנים השומרים לאורך זמן על המוצרים. טכנולוגיית מזון משמעו מינוף טכנולוגיה ליצירת יעילות וקיימות בתכנון, ייצור, בחירה, אספקה והנאה ממזון. חדשנות בתחום היא צורך קיומי עולמי כי נדרש שינוי באופן שבו האנושות מייצרת, משנעת וצורכת מזון.
שוק המזון העולמי מגלגל כ-11 טריליון דולר בשנה, והוא מתמודד כיום עם אתגרים משמעותיים. גידול האוכלוסייה העולמית מעלה את הביקוש למזון שעה ששטחי הגידול מצטמצמים, ושינויי אקלים ואירועי מזג אוויר קיצוניים מצמצמים את הפרודוקטיביות של חלק מענפי המזון. חברת מקינזי מעריכה שייצור המזון בעולם יצטרך לגדול בכ-70% עד שנת 2050, מה שיחייב התייעלות דרמטית בשימוש במשאבים טבעיים ובשרשרת אספקת המזון. שנית, אובדן מזון, מאחר ובחלק אחד של כדור הארץ נוצרים עודפי מזון גדולים ובצד השני מסתמן רעב ומחסור. מה שדורש שינוי באופן ההפצה של המזון בעולם ובהרגלי הצריכה של האנושות השבעה. ולבסוף, גידול חיות למאכל הינו תהליך מזיק הגובה מחיר אקלימי אדיר ודוחף את האנושות לחפש תחליפי בשר.
ברמת הפרט, האתגרים מתייחסים למודעות הגוברת של צרכנים בעולם להשפעת המזון על בריאותם, מה שמשנה ביקושים ביחס לסוג המזון וטיבו. עולה דרישה למזון טרי ובריא יותר שמסופק ישירות "מהחווה לצלחת" (Farm To Table) ואינו פוגע בסביבה. הדרישות להיגיינה מחמירות, וצרכנים רוצים לדעת בדיוק מה הם אוכלים, כיצד המזון הוכן ואיך הוא ישפיע על בריאותם. אורח החיים התובעני לצד העלייה בתחלואה במחלות לב, כלי הדם ובסכרת, מעלה את הדרישה למזונות דיאטטיים ודלי-סוכר ולמזון פונקציונלי (עם תועלות בריאותיות), עתיר ויטמינים, או תוספי מזון המחזקים את מערכת החיסון.
אגטק מתייחס לטכנולוגיות המשמשות בחקלאות, לשם שיפור השירותים והמוצרים שמטרתם להגביר את היעילות והקיימות בחקלאות, כולל שימוש בחיישני שטח, רחפנים, אפליקציות לניתוח נתונים או פתרונות ניהול מים. שווי השוק בתחום האגטק גדל בקצב מהיר ועתיד עוד לגדול (איור 1).
![איור 1 - שווי השוק החקלאי טכנולוגי (Agtech) ברחבי העולם בין השנים 2020-2025, לפי אזור (במיליון דולר ארה"ב)](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/07/image-25.png)
ההפרדה בין שני התחומים נגזרת מהמורכבות של מערכת המזון האנושית המערבת מספר רב של בעלי עניין במרחב שבין חקלאים ויצרני מזון ועד לקמעונאי במכולת.
תעשיית המזון פורחת וההאצה בתחום מדעי המזון (FoodScience) מתבטאת בכמות הגדילה והולכת של החברות העוסקות בתחומים אלו, ובנפח ההשקעות בתחום (מעל 15 מיליארד דולר בשנת 2018). עתיד האוכל כולו מעוצב על ידי חברות חדשניות העובדות בצומת של אגטק ופוד-טק, וככל שהאוכלוסייה גדלה ועימה הביקוש למזון, הטכנולוגיה מאפשרת לייעל את תהליכי ייצור המזון ולעמוד בביקוש הגובר בצורה יעילה ובת קיימא.
בהרחבה
מדע המזון (FoodScience) קשור ותלוי בחברות הזנק, בעיקר בתחום של הנדסה ביולוגית העוסקות בפיתוח מוצרי מזון חדשים העונים על צורך בשקיפות, בריאות ואיכות סביבתית. המוצרים נעים מחידושים בשוק ועד לשיבושים קיצוניים באמצעות מרכיבים מהפכניים. מגמה דומיננטית בתחום היא עליית הדרישה למזון צמחי.
שירותי מזון (FoodService) מביאים לידי ביטוי את האופן שבו חברות הזנק ושירותים נלווים ממציאים מחדש את ענף המסעדנות; החל מהרחבה של מגמת יישומי המזון הידועה כמשלוח מזון באמצעות חברות שליחויות, המשך בשיפור ניהול מסעדות וקייטרינג מוסדי, וכלה בחיבור לקוחות ועסקים ישירות לשפים מקומיים לצורך קייטרינג וחוויות אוכל ואירוח חדשות. מגמות מתקדמות כבר מתייחסות לרובוטים שיבשלו בבית ובאופן מסחרי. ולבסוף, מזון בהתאמה אישית, מגמה שהולכת וצוברת תאוצה לאור העלייה במודעות הצרכנים, ובתמיכת חברות הזנק בתחום שעוזרות לענות על השאלות: "האם האוכל שלי טוב בשבילי?" ו"מה עלי לאכול?". שירותיהן מתמקדים בלקוח הסופי, והן מנסות לעצב מחדש את המנטליות של הקנייה ולקדם מודעות לצריכה מבוקרת.
חקלאות מדייקת – נראה כי התפוקה החקלאית בימינו הגיעה לנקודה נייחת בשל הזמינות העולמית של דשנים וחומרי הדברה המשמשים לשיפור תפוקת היבול. במקביל, שימוש לרעה במוצרים אלה וחוסר מודעות לנתוני השדה יכולים להפחית תפוקה ולסכן את האיזון הסביבתי באזור העיבוד. החקלאות המדויקת היא התשובה לצרכים אלו, באמצעות מתן מענה מדויק ומותאם, בזמן הנכון ובמקום הנכון, המאפשר לגדל יותר מזון תוך שימוש בפחות משאבים ולצמצם את עלויות הייצור.
כל היבטי הסביבה – אדמה, מזג אוויר, צמחייה, מים – אלה משתנים ממקום למקום. הגורמים הללו קובעים את צמיחת היבול ואת הצלחת החקלאות. חקלאים תמיד היו מודעים לכך, אך הם חסרו את הכלים למדוד, למפות ולנהל את הווריאציות הללו במדויק. חקלאות מדויקת מסייעת לחקלאים להשיג שיפור תשואה חקלאית ולהפחית סיכונים סביבתיים פוטנציאליים באמצעות פיקוח על הפרמטרים הפיזיו-כימיים של הקרקע והצמחים על ידי הצבת חיישנים לבדיקת מוליכות חשמלית, חנקות, טמפרטורה, אידוי טרנספורמציה, קרינה, לחות עלים וקרקע, ועוד.
חישה מרחוק, GPS וניתוח נתונים מדייקים את החקלאות, מאחר שטרקטורים יכולים למפות שדות, לנהוג בעצמם ולבדוק את תנועתם בטווח של סנטימטרים כדי שלא יתבזבזו דשן, זרע או דלק. במקביל הם יכולים לאסוף נתונים על משתנים כמו רמות תזונה ולחות בקרקע. היתרונות של חקלאות מדויקת כוללים איסוף מידע ונתונים בזמן אמת לקבלת החלטות מיטביות, חיסכון בזמן ריסוס וצמצום העלויות של דשנים וכימיקלים וכפועל יוצא גם הפחתת זיהום האוויר באמצעות הפחתת שימוש בכימיקלים, עדכון רשומות חקלאיות טובות יותר לתכנון טוב יותר של הפעילויות לשם שיפור תפוקות. ובנוסף, צמצום צריכת דלק, כוח אדם ועוד.