אופן ההוראה משליך על תוכניות לימודים
חינוכית, גלובלית, בצמיחה; אימפקט – גבוה
![גבר מצלם את עצמו בוידאו בטלפון הנייד שלו](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/08/harry-cunningham-1-Osp6CvhXc-unsplash-scaled.jpg)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/05/single-trend-scaled.jpg)
תמצית
המעבר "ממרצה למנחה" עומד בבסיס הגישה "הוראה כהנחיה". בהתאם לגישה זו המנחה מספק משאבים, עוקב אחר ההתקדמות ומעודד לומדים לפתור בעיות באופן עצמאי. כאשר לומדים מפגינים התלהבות בתהליך ומצליחים לפתור בעיה, מהווה הדבר אות למורה שהדרך נכונה. בנוסף, כאשר הלומדים מפגינים יותר מוטיבציה בכיתה קיימות פחות בעיות משמעת. הוראה כהנחיה דורשת מלומדים ליישם את הידע שלהם על פני מגוון נושאים מה שמחייב מורים בדיסציפלינות שונות לעבוד יחדיו. אלו מגלים שעבודה עם עמיתיהם מזמנת להם יותר משאבים ורעיונות לחלוק עם התלמידים בכיתותיהם.
באשר ללומדים, אלה לא תמיד מרגישים בנוח עם העיצוב הפתוח של הוראה כהנחיה ועלולים להיות מתוסכלים מהתהליך, לכן על המורים להוביל את הלומדים לנהל את הלמידה שלהם בעצמם בהנחייתם. התוצאה תהיה לומדים יצירתיים יותר המסוגלים ליישם את הלמידה שלהם כדי להתמודד עם אתגרי החיים.
יוצרים עצמאיים משבשים את עולם ההוראה – ההוראה המסורתית מפנה לאיטה את הדרך לגישות הוראה חדשות, אך המציאות אינה ממתינה והמגמה המשבשת הבולטת בתחום היום, הינה תעשיית היוצרים העצמאיים (Creator Market), המונה את החברות הצומחות בעולם. YouTube, SnapChat, Instagram, TikTok, Pinterest וחברות פלטפורמה נוספות, בונות את ארגז הכלים והתשתיות כדי לאפשר לכל אחד בעולם להפוך בעצמו למוציא לאור. חברות אלו, מספקות פלטפורמה והחומר הנוצר מוצג על ידי יוצרים עצמאיים, היוצרים שוק המתעלה על לכל דמיון.
מעצבי הדרכה, מחנכים או צוותי הוראה, יצירתיים ככל שיהיו, לא יצליחו לחדש בתדירות, בקצב המתחדש ברשתות היוצרים העצמאיים, שם בכל פעם שמתחברים רואים משהו חדש ושונה. לכן, עם דרישות הלקוחות, שוק היוצרים נכנס לעולם ההדרכה והפיתוח המקצועי – כאחד המשבשים החזקים בשוק. לדוגמה, פלטפורמות כמו Udemy , Coursera, שלהן תכנים חדשים ומתחדשים כל העת, מאפשרות גישה לתוכן חדש, רלוונטי ללומד שבוחר מתוך מאגר גדול את מה שמעניין אותו. יוצרים עצמאיים יכולים ליצור ולהעלות תכנים משלהם (ובתנאי שיעמדו בסטנדרטים המתאימים). הקורסים מונגשים בצורה מעניינת, מתומצתת ומציעים גמישות רבה, לצד היכולת ללמוד בזמן ובמקום המתאים ללומד.
יותר מכך, טיקטוק לדוגמא, יזמה פנייה אל למעלה מ-800 מוסדות חינוך ואקדמיה, אנשי ציבור, אתרים היסטוריים, מוסדות תרבות ומומחים בתחומם במטרה לייצר תכני למידה איכותיים, יצירתיים ורלוונטיים. הם השקיעו במהלך 50 מיליון דולר ככל הידוע עד כה, והשיקו את הערוץ LearnOnTikTok#. סרטונים בני-15 שניות, שליטה על המהירות של הסרטון והעובדה שכל אחד הופך להיות עורך וידאו קצבי ללא מאמץ, הופכים את הטיקטוק לפלטפורמה הפופולרית ביותר אצל ילדים ונוער.
התכונות ה"כובשות" האלו (ועוד רבות), מסמנות בבירור את הכיוון אליו הלמידה הדיגיטלית (כולל וידאו) צריכה להתפתח. גם מיקרו למידה וננו למידה, מתייחסים כיום ללמידה ממוקדת ויישומית וכמובן הווידאו שהוא טרנד ענק כבר שנים רבות שרק הולך ומשתכלל כל הזמן. זו הזדמנות לעולם החינוך ליהנות מהיכולות של פלטפורמות יוצרים עצמאיים ביצירת תוכן לימודי לטובת לומדים ומלמדים.
בהרחבה
נראה שהחשש של המורים, ותיקים וחדשים, לעבור להנחיה הוא בעיקרו חשש מפני אובדן שליטה בכיתה ואל מול הלומדים. מורים מרגישים בנוח לנהל את הכיתות שלהם לבדם, ולא תמיד מרגישים בנוח לעבוד עם חבריהם. בנוסף, ככל שהמורים יהיו מעורבים יותר בתהליך הלמידה של הלומדים, הם ימצאו את עצמם בעמדה של קבלת משוב מיידי על דרכי ההוראה שלהם, מה שיכול לגרום לאי נוחות. למרות הקושי, ירוויחו המורים שיפתחו מיומנויות הנחיה וימצאו דרכים לשתף פעולה עם מורים נוספים בדיסציפלינות אחרות.
באשר ללומדים, כל לומד צריך "להיעזר" במצפן הלמידה האישי שלו הכולל ידע קודם, חוויות למידה, צורת למידה, נטיות אישיות ורקע משפחתי. מסלול הלמידה של כל לומד והמהירות שבה הוא מתקדם לעבר השלומות שלו יהיו שונים מאלו של חבריו. כדי להתאים את הקצב ללומד יש לעצב תכניות לימודים דינמיות במתווה פתוח וגמיש המשמשות "'מסגרת עבודה". מסגרת זו תגדיר באופן כללי מקצועות, תוכני לימוד, יעדים ותוצאות מצופות, אך תותיר בידי "השטח" החינוכי (רשויות, מנהלים ומורים) את החופש והאחריות להגדרה מפורטת.
הטמעת שינויים במערכת החינוך דרך תכנית הלימודים היא מנוף רב-עוצמה. היא מסייעת להבטיח עקביות ברמת הלמידה לאורך כל קבוצות הגיל, ובכך תורמת למערכת שוויונית יותר. תכנית לימודים הנותרת בלא כל שינוי במשך שנים, חסרה את המרכיב שנדרש מלומדיה – להסתגל לשינויים בעולם ובחברה. לפיכך, כדי שתוכנית הלימודים תהיה רלוונטית ללומדים ולעולם שמחוץ לבית הספר, מערכות חינוך בעולם משנות ומעצבות אותן מחדש מפעם לפעם. עיצוב מחודש של תכניות לימודים הוא הזדמנות לקידום ולפיתוח אורינויות חשובות שלא היו במיקוד, לדוגמה, אוריינות נתונים, לשם ניתוח נתונים; שיתוף פעולה; פרסום ויצירה – כל אלו מיומנויות הנדרשות כדי להצליח בחיים בכלל ובעולם העבודה בפרט.
ה-OECD הציג שישה אתגרים מרכזיים שיש להתמקד בהם בעת עיצוב תכניות הלימוד:
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/08/image-13.png)
כמו כן, כאשר מעצבים מחדש תכניות לימודים חשוב לזכורכי אין להקל ראש בחששם של הצוות החינוכי מפני הלא נודע ויש לאפשר להם מרחב לטעויות. יש להעצים מורים במקום לצמצם את הפעלנות שלהם בעת פיתוח תכנית לימודים חדשנית מבוססת טכנולוגיות. חשוב להכיר בצורך בשינויים מתמשכים בתוכנית הלימודים תוך שאיפה לשינוי טרנספורמטיבי וכמובן להיות ערים לאיומי אבטחת סייבר.