חטיבת הנעורים
עוברים מחטיבת ביניים לחטיבת נעורים!
![רגליים לבושות ג׳ינס עם סקטייבורד בתוך מבנה](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/pexels-karolina-grabowska-6632170-scaled.jpg)
![גרפיקה](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/05/single-aspect-scaled.jpg)
![הנעורים האם אוצרו האמיתי של האדם (פייר דה רונסאר)](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר1-1024x374.jpg)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/WhatsApp-Image-2024-01-16-at-15.30.26-1024x1024.jpeg)
התהליך
מחטיבת ביניים לחטיבת נעורים
מזה מספר שנים מתקיימים מאמצים רחבי היקף להתחדשות חטיבות הביניים בישראל. שינוי שמה לחטיבת הנעורים מסמל את השאיפה לייצר חוויה בית ספרית שתהיה מרכיב משמעותי בתהליך גיבוש הזהות וההתבגרות של התלמידים והתלמידות בגילאים אלה.
המהלך הנוכחי מתמקד בעיצוב עתיד רצוי חדש לחטיבות הביניים כחטיבות נעורים, ובזיהוי דרכים מיטביות להגשמת עתיד רצוי זה באמצעות נקיטת פעולות מעשיות בהווה.
בשנים האחרונות התגבשה ההבנה כי יש לעצב מחדש את תפיסת חטיבת הנעורים ובוצעו מספר עבודות בנושא. לאחר מהלך של ניסוי עם 15 חטיבות בשנים תש"פ-תשפ"א, אגף מו"פ ניסויים ויוזמות פרסם את דו"ח מעבדת חטיבת הביניים העתידית (2021), שמסכם את העבודה עם בתי הספר ומנסח ארבעה עקרונות מארגנים שייכללו בתפיסת חטיבת הנעורים העתידית:
- גיבוש זהות: קיום תהליכי גיבוש זהות קולקטיבית ולאומית, היכרות עם עצמי ופעולה בתוך הקבוצה.
- חיבור למאפייני הגיל: למידה מצמיחה מבוססת ערכים, ידע ומיומנויות, שמטרתה יצירת חוויית משמעות, חוסן ושייכות.
- עצמאות: עידוד עצמאות בפעולה, בלמידה ובמחשבה, ובה בעת טיפוח יכולת לחיות ולפעול בקבוצה.
- בחירה: פריסת קשת רחבה של אפשרויות, הענקת חופש בחירה וליווי התהליכים האישיים הנובעים מכך.
פרויקט חטיבת הנעורים ממשיך את המהלכים שקדמו לו, ומתבסס על תוצריהם ועל הממצאים והתובנות שעלו מהם. במסגרתו נעשתה עבודה של אגף מו"פ עם 13 חטיבות במחוז תל אביב, כחלק ממהלך הקט"ר בהובלת מפקחת המחוז, והוקם צוות היגוי בראשות הממונה על חטיבות הביניים באגף על-יסודי. בהמשך לעשייה זו בשטח, גובשה מסגרת תפיסתית מערכתית מוסכמת לחטיבת הנעורים. בשנה זו (תשפ"ד), נבחנת התפיסה בעזרת חטיבות נוספות מכל רחבי הארץ אשר נענו לקול קורא בעניין.
![פריחת הנעורים הקשיבו למה שצומח פה. (תמונה של נעליים עם אוזניות עליהן על רקע פריחה של פרחים)](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר4-1024x1024.jpg)
התפיסה
ייעוד חטיבת הנעורים
התפיסה החדשה של חטיבת הנעורים מבוססת על ייעוד החטיבה –
"חטיבת הנעורים מופקדת על מתן חינוך רלוונטי במציאות מורכבת ומשתנה, בדגש על התמודדות עם אתגרי גיל ההתבגרות, פיתוח כשירויות לחיים וגיבוש עצמי של זהות ותכלית אישית, וזאת כחלק מרצף חינוכי שלם ואינטגרטיבי המיועד להצמיח בוגרים פעלנים, המעצבים את השלוֹמוּת שלהם ושל החברה."
המסגרת התפיסתית כוללת את המרכיבים הבאים:
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-ערכת-יישום-למנהלות-ומנהלים.jpg)
המסמך המפרט את המסגרת התפיסתית, הוא מרכיב אחד בתוך פרויקט רחב לעיצוב, פיתוח ויישום נרחב של התפיסה בקרב חטיבות הנעורים במערכת החינוך. במסגרת פרויקט זה יפותחו על בסיס התפיסה המוצעת ערכות יישומיות למוסדות החינוך; יבוצעו תהליכי אסדרה נדרשים; יבוצע פיילוט לפיתוח מודלים יישומיים המממשים את התפיסה המוצעת ולניסוי שלהם; תגובש תוכנית ליישום רחב היקף של התפיסה וייבנה אקוסיסטם תומך המאפשר את היישום.
כאן תוכלו למצוא את מסמך התפיסה במלואו:
![זה לא גיל מסורבל תמונה של נערה עם סרבל ג׳ינס](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר7-1024x1024.jpg)
אוטונומיה ושייכות
במרכז המסגרת התפיסתית עומדים כאמור שלושת רכיבי הייעוד (העונים על שאלת ה-"לשם מה"): התמודדות עם אתגרי הגיל, פיתוח כשירויות לחיים, וגיבוש עצמי של זהות ותכלית אישית. כחלק מהתפיסה זוהו שני צרכים מהותיים ביחס למרכיבים אלו בגיל ההתבגרות (שאלת ה-"מה?"): צורך באוטונומיה וצורך בשייכות.
במסגרת הרצון לתת מענה לצורך באוטונומיה, זוהו שני עקרונות פעולה (שאלת ה"איך"): פרסונליות ופעלנוּת. מוצע לקדם את עיקרון הפרסונליות בעזרת מיקוד בלמידה מותאמת אישית ובהרחבת הבחירה, ואת עיקרון הפעלנות מוצע לקדם בעזרת דגש על למידה עצמאית והתנסותית.
במסגרת הרצון לתת מענה לצורך בשייכות, זוהו שני עקרונות פעולה: יחסים מתמשכים ושיתופיות. מוצע לקדם את היצירה של יחסים מתמשכים, קודם כל בעזרת מנגנונים שיאפשרו לחבר לכל תלמיד ותלמידה בחטיבה מבוגר או מבוגרת משמעותיים, וכהשלמה לכך לעודד פעילויות שיחזקו את החיבור עם קבוצת השווים. את עיקרון השיתופיות מוצע לקדם באמצעות חיבור החטיבה לגופים שונים מחוצה לה, וכן על ידי עידוד למידה במרחבים חוץ בית ספריים בקהילה.
![נוטה לחרוש? עשוי לצאת מזה משהו טוב! (צילום של פרח מתוך כיס של ג׳ינס)](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר2-1024x1024.jpg)
עקרונות ודרכי פעולה
גיל ההתבגרות הוא תקופה של שינויים רבים. מתבגרות ומתבגרים מתחילים לפתח את זהותם העצמית, ורבים מהם לוקחים על עצמם יותר אחריות. הם רוצים להרגיש שהם בעלי שליטה על חייהם ושסומכים עליהם שיהיו מסוגלים לקבל החלטות בעצמם. הצורך באוטונומיה גובר בגיל זה, קודם כל בשל הרצון לפתח את הזהות העצמית. לשם כך המתבגרות והמתבגרים צריכים לחוות דברים חדשים ואף לקחת סיכונים.
פעלנות
פעלנּות (Agency) מוגדרת כיכולת לקבוע מטרות, ליזום ולפעול באופן עצמאי ואחראי כדי להשיגן ולחולל שינוי. תלמידות ותלמידים פעלנים מעצבים את המציאות ומקבלים החלטות באופן עצמאי, במקום להיות מופעלים על ידי החלטות שנקבעו בידי אחרים.
למידה עצמאית
באמצעות למידה עצמאית התלמידות והתלמידים מסוגלים להתמודד בכוחות עצמם עם שאלות ואתגרים לימודיים, מנהלים את הלמידה ואחראיים לתוצרים מקוריים ללא הקניה ישירה של מורה. יכולים להיות עמיתים שותפים ללימוד, ואף יכולים להיות מורים מלווים, אך תפקידם העיקרי הוא הנחיה ולא הקניית ידע. היוזמה לתכנון ולארגון הלמידה, ניהול הזמן וקביעת יעדי הלמידה ומטרותיה, נמצאים בידי הלומדים והלומדות עצמם.
למידה התנסותית
באמצעות למידה התנסותית, תהליך שבו ידע נוצר באמצעות התנסות, בדרך של חוויה אישית שהלומד או הלומדת עוברים על בשרם. בלמידה כזו מתמודדים עם אתגרי אותנטיים מהחיים באופן פעיל, יצירתי ויצרני.
![האומץ בדרך שלך תמונה של סנדלים עם גרביים צבעוניים וג׳ינס](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר5-1024x1024.jpg)
פרסונליות
פרסונליזציה משמעה התאמה אישית של תכנים, מוצרים ושירותים לצרכים ולרצונות הייחודיים של הפרט, כדי להגדיל את הערך המוסף שהוא מקבל. איך נקדם פרסונליות? מימוש העיקרון בא לידי ביטוי בתוכניות למידה מותאמות אישית ובמערכת הכוללת רכיבים משמעותיים של בחירה.
למידה מותאמת אישית
למידה מותאמת אישית מתאפשרת בעזרת משימות אישיות או בכלים מקוונים, גם בסיוע כלי בינה מלאכותית (AI), הנותנים מענה נגיש ומותאם. ההתאמה יכולה להתבצע על ידי המורה, על ידי הלומד או הלומדת בעצמם, או באמצעות טכנולוגיה תומכת, המנטרת את נתוני הלמידה ויוצרת תוכנית מותאמת צרכים, לפי הגדרות ותנאים שהוגדרו מראש או באופן אוטומטי.
בחירה
בחירה מגדילה את המוטיבציה ואת המחויבות של התלמידות והתלמידים ללמידה. תלמיד או תלמידה שבוחרים בעצמם יותר מרכיבים בתהליכי הלמידה שלהם, יחושו תחושת מסוגלות גבוהה יותר לקבל החלטות ולקחת אחריות על למידתם. בחירה יכולה לבוא לידי ביטוי בכל מקום – החל מהשיעור הבודד ועד לארגון הלמידה במערכת השעות הבית ספרית.
![זה לא שחוק זה באמת גיל חד פעמי תמונה של ג׳ינס שחוק](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר8-1024x1024.jpg)
יחסים מתמשכים
הלמידה בחטיבה מתאפיינת בריבוי מקצועות לימוד והקבצות, ומשמעות הדבר היא שהתלמידים פוגשים במהלך היום והשבוע מספר רב של מורות ומורים במספר הרכבים קבוצתיים. מאפיינים אלה עלולים להוות חסם בדרך לבניית יחסים מתמשכים ומשמעותיים עם מבוגרים ועם קבוצת השווים, שהם חלק חיוני מהצורך של בני ובנות נוער בתחושת שייכות.
מבוגר משמעותי
כדי להצליח להיות מבוגרים משמעותיים נדרשות סדירויות ומנגנונים המאפשרים למורות ולמורים לשמש בתפקידי מנטורינג (חניכה, ייעוץ, אימון), באופן שמאפשר להם להיות זמינים וקשובים לצורכי תלמידיהם, לספק להם תמיכה, לעזור להם להתמודד עם בעיות אותנטיות שהם נתקלים בהן בבית הספר או מחוצה לו, ולעודד אותם לפתח חוסן ולהצליח.
מודלים קיימים המעודדים יחסים משמעותיים בין מבוגרים לבני הנוער, מצמצמים את מספר מקצועות הלימוד, מרחיבים את שעות החינוך ומעודדים למידה בקבוצות התמחות בהן נותר קשר עמוק בין התלמידים והתלמידות למנטורים ולמנטוריות שלהם.
קבוצת השווים
כהשלמה לקשר מתמשך עם מבוגר משמעותי, חיזוק תחושת השייכות תלוי גם בהעמקת הקשרים של הנער או הנערה עם קבוצת השווים. תלמידות ותלמידים שהחטיבה זימנה להם חוויה של התמודדות, היכרות ובנייה הדרגתית של תחושת שייכות, יחזקו את יכולתם להרגיש שייכים גם בהמשך חייהם. חיזוק הקשר עם קבוצת השווים יכול להתבצע במגוון דרכים, ברגע ששמים את הנושא במקום גבוה בסדר העדיפויות הבית ספרי.
![להרגיש בנוח לצמוח מהמקום הלא צפוי](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר-3-1024x1024.jpg)
שיתופיות
שיתופיות היא תהליך שבו שתי ישויות או יותר פועלות יחדיו, כדי לממש או להשיג בהצלחה יעד משותף. הערך המוסף של השיתופיות טמון ביכולתה להעצים את השותפים, ולאפשר להם להשיג יחדיו מטרות שלא יכלו להשיג כל אחד לבדו.
חיבור לגופים מחוץ לבית הספר
חיבור לגופים וארגונים מחוץ לבית הספר יכול לחזק את תחושת השייכות של תלמידות ותלמידים, ואף של מורות ומורים, לקהילה הבית ספרית. כך ניתן גם לספק לתלמידים הזדמנויות חדשות ללמוד ולהתפתח: הם יכולים למשל להשתתף בתוכניות התנדבות, לעבוד על פרויקטים עם גופים עסקיים או מהמגזר השלישי, או לקחת חלק בפעילויות תרבות וספורט. פעילויות אלו יכולות לסייע בפיתוח מיומנויות חדשות תוך תרומה לקהילה.
מרחבי למידה בקהילה
הקהילה המקיפה את בית הספר יכולה להפוך למשאב לא רק ברמת הקשרים והחיבורים האנושיים, אלא גם ברמת הפוטנציאל הפיזי, על ידי יציאת התלמידות והתלמידים ללמידה במרחבים שמחוץ לבית הספר. למידת שוליה בקהילה, שיתופי פעולה עם מוזיאונים, מתנ"סים, מועדוני גמלאים, חברות הייטק, אומנים ובעלי מלאכה מקומיים וכדומה – יכולים להעשיר את חוויית הלמידה, ליצור עניין וחיבור לרלוונטיות, ובתוך כך להגביר את החיבור לחטיבת הנעורים ולסביבה שבה היא פועלת.
![אייפון בתוך כיס של ג׳קט ג׳ינס חכמת נעורים שמים אותנו בכיס הקטן](https://mop.education/wp-content/uploads/2024/01/חטיבת-הנעורים-גרפיקה-לאתר6-1024x1024.jpg)
כלים למנהלות ומנהלים
תפיסת חטיבת הנעורים החדשה מדברת אליכם? שמרו את הדף במועדפים שלכם ובואו לבקר פה מדי פעם. המהלך נמצא בעיצומו וכל הכלים שיפותחו במסגרתו – יעודכנו ממש כאן:
מצגת חשיפה לתפיסת חטיבת הנעורים
כלי התבוננות על בית הספר בראי תפיסת חטיבת הנעורים
ערכת יישום למנהלות ומנהלי חטיבות נעורים (בקרוב!)
מאגר סרטונים קצרצרים (חצי דקה-שתי דקות): תלמידות ותלמידים, מורות ומורים, מנהלות ומנהלים – מספרים על השינוי שהובילו בחטיבה שלהם ואיך הוא השפיע על הלמידה ועל החוויה הבית ספרית (בקרוב!)