עליית החיפוש החברתי
גלובלית, בצמיחה; אימפקט – גבוה
![נערות מסתכלות יחד בטלפון נייד](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/12/pexels-tim-douglas-6567435-scaled.jpg)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/05/single-trend-scaled.jpg)
מגמה זו של עליית החיפוש החברתי (Social Media Research) קשורה לעובדה שהרשתות החברתיות משתנות ומתעדכנות. הטקטיקות שלהן עברו ממיקוד באופטימיזציה של מילות מפתח לשימוש באסטרטגיות מדיה חברתיות כדי לתת מענה מדויק לכוונת החיפוש. ככל שיש לפוסטים יותר תגובות, כך גדל הסיכוי שהם יעלו לראש דפי תוצאות החיפוש.
מהי אסטרטגיית מדיה חברתית?
אסטרטגיית מדיה חברתית היא מעין מפת דרכים המפרטת את הדרך להשתמש בה כדי להשיג את המטרה הרצויה של המשתמש. במילים אחרות, זוהי תוכנית האב לאופן שבו נוצר, מתפרסם ובא לידי ביטוי התוכן של המדיה החברתית, בכל הקשור לקצב פרסום, קמפיינים שיווקיים, קהל יעד ואסטרטגיות מעורבות המקדמות הן את הפרט והן את העסק כמותג.
מדיה חברתית וחינוך
במסגרת זו תופסת תאוצה מגמת ה-Edutainment ("בידור חינוכי"), כלומר: מדיה שנועדה לחנך באמצעות בידור. המונח שימש כבר ב-1954 את וולט דיסני, והוא מתאר תוכן שנועד ללמד אך יש לו ערך נלווה בידורי. כיום, המונח מתייחס גם לעיצוב הסביבה בה הלמידה הופכת לחוויה מהנה ולא למטלה, ואחד מהמאפיינים הייחודיים שלה הוא שחינוך לא מתמקד רק בתוכן, אלא גם באופן שבו הוא מועבר.
החיפוש החברתי הוא עדיין תחום חדש, אך ככל שהפלטפורמות ממשיכות לשפר ולהרחיב את פונקציות החיפוש שלהן, ניתן לזהות את הפוטנציאל העתידי של מגמה בצמיחה זו.
מנועי חיפוש ייעודיים
ריבוי מקורות המידע מרשתות חברתיות כגון טוויטר, פייסבוק, טאמבלר ועוד, הביא להתפתחות מנועי חיפוש ייעודיים. אחד ממנועי החיפוש הייעודיים הללו, Social Searcher, מחפש בו-זמנית בכמה וכמה רשתות חברתיות ומציג ממצאים הרלוונטיים לאנשים פרטיים המעוניינים להשמיע את קולם ולעסקים המעוניינים לקדם את תוצרתם.
הממצאים מוצגים בלוח תצוגה מאוחד הכולל:
ניתוח חברתי מניע לפעולה – ניתוח והערכת ביצועי התוכן על פני פלטפורמות שונות והצגת מסקנות בעזרת תרשימים ודוחות שנוצרו, לשם זיהוי וניהול משברים לפני שהם הופכים לוויראליים.
תובנות קהל – הכרת הטריגרים ההתנהגותיים של קהל היעד: סוגי פוסטים מועדפים, ימים ושעות לפרסום וכן הפוסטים והערוצים החברתיים הפופולריים ביותר.
זיהוי ואימוץ תגים פופולריים (Hashtags) – חקירת האשטאגים מובילים ברשתות חברתיות שהעסיקו את המשתמשים ואימוץ האשטאגים פופולריים כחלק מאסטרטגיית שיווק, כדי להגביר את טווח ההגעה אל המשתמשים.
ניתוח הסנטימנט – לקוחות מתרגלים לחלוק חוויות שליליות לגבי מוצר או שירות ברשתות החברתיות, במקום ליידע את החברות ישירות. לכן נעשה שימוש בניתוח הסנטימנט, הידוע גם ככריית דעות או כבינה מלאכותית רגשית. כלומר, שימוש בעיבוד שפה טבעית, כריית טקסט, בלשנות חישובית וביומטריה כדי לזהות, לחלץ, לכמת ולחקור מצבים רגשיים ומידע סובייקטיבי באופן שיטתי. ניתוח סנטימנט מיושם באופן נרחב על "קולם של הלקוחות", כגון ביקורות ותגובות לסקרים, רשתות מקוונת וחברתית וניתוח נתונים "קשים" יותר, כגון טקסטים חדשותיים שנכתבים לרוב בשפה ניטרלית ונמנעים מהבעת דעה או רגש בצורה מפורשת. כל זה מקדם יכולת תגובה יזומה מהירה כדי להפחית השפעה ויראלית.
מעקב אחרי משפיענים חברתיים – העלאת רעיונות חדשים לאסטרטגיית שיווק התוכן, באמצעות מעקב אחר פעילות של "משפיענים" לאורך זמן, וקבלת נתונים משמעותיים על הטקטיקות שלהם לטווח ארוך.