בריאות ואיכות חיים – כבסיס לשלומות
מגמה חברתית, גלובלית, בצמיחה; אימפקט – גבוה
![כדור-תרופה עם כיתוב ״נשיקה״](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/07/lance-reis-Xql9FpeQPCc-unsplash.jpg)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/05/single-trend-scaled.jpg)
תמצית
השלומות האנושית תלויה בהיבט הבריאותי, והכוונה אינה במגפות בלבד. זיהום אוויר גובה מדי שנה חיים של כ-7 מיליון איש. שינויי מזג אוויר קיצוניים פוגעים בצמחי מאכל ומרחיבים את היקפי תת-התזונה. התפשטות מחלות זיהומיות בשל התפתחות העמידות האנטי-בקטריאלית, דורשות פיתוח סוגי אנטיביוטיקה חדשים והישענות על טכנולוגיות חדשות כמו מיפוי גנום או ביולוגיה סינתטית – המתכננת ומייצרת רכיבים או מערכות ביולוגיות שאינן קיימות בטבע על בסיס מערכות ביולוגיות קיימות.
בהרחבה
בנוסף, מחלות קטלניות הקשורות בציוויליזציה ובגיל, הן בבחינת תוצרי לוואי של מגמות דמוגרפיות, כגון הזדקנות החברה עם העלייה בתוחלת החיים, לצד שינוי מתמשך באורחות החיים, המתבטא בעלייה בצריכת בשר, הפחתת הפעילות הגופנית, סטרס וכיוצא באלה. כפועל יוצא, למעלה ממחצית מקרי המוות ברחבי העולם, למעט פציעות ומוות בכבישים, נגרמים מהמחלות הבאות: איסכמיה (סתימת כלי דם), מחלות לב, COPD (מחלת ריאות חסימתית), אלצהיימר, דמנציה, סוכרת וסרטן. בנוסף, כשליש מאוכלוסיית העולם, חסרה גישה גלובלית לתרופות, חיסונים וכלי אבחון מה שגורם לה לחיות 18 שנים פחות בממוצע, מאשר תושבי מדינות עשירות.
שירותי בריאות וטכנולוגיה מקיימים ביניהם קשר הדוק. הם מושכים השקעות מאסיביות, ומסייעים לשיפור ההון הבריאותי ברחבי העולם. מגמות בריאות דיגיטליות מחוללות מהפכה בטיפול בחולים, מוזילות ומנגישות שירותי רפואה ושואפות להבטיח "טיפול נכון למטופל הנכון בזמן הנכון".
לדוגמה, הפיתוח המואץ של החיסון RNA Messenger (mRNA), סלל את הדרך להופעתם של החיסונים החדשניים, המתוארים כ"תוכנה ביולוגית הניתנת להתאמה אישית עם קוד חלבון הממריץ תגובה חיסונית לפתוגן ספציפי". טכנולוגיה זו מאפשרת ליצור חיסונים וטיפולים רבים אחרים בעלויות נמוכות ובזמן קצר ביחס לשיטות מסורתיות. כיום מחפשים בעזרת mRNA פתרונות חדשים למחלות ותיקות ובהן מלריה, הפטיטיס B, שחפת, סיסטיק פיברוזיס ואפילו סרטן. אמנם תהליך פיתוח החיסונים היה בעבר איטי וארך כ-10 שנים, אך זמני הייצור של חיסוני mRNA מתקצרים וכיום הם נמשכים עד כארבעה חודשים. בנוסף לחיסונים, בינה מלאכותית וניתוחי חיזוי צפויים לסייע לאנשי רפואה בפיתוח הבנה מדעית טובה יותר של הדגירה וההתפשטות של מחלות זיהומיות.
![חוקרת עובדת במעבדה](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/07/cdc-98PI-JTfQP0-unsplash-1024x681.jpg)
מעבר להיבט הרפואי, המרכז של הפורום הכלכלי העולמי לבריאות השואף להציע פתרונות למערכות בריאות עמידות, יעילות ושוויוניות, מדגיש את הצורך להאיץ את המעבר מרשתות אספקת בריאות אנלוגיות ולא יעילות לתשתיות דיגיטליות ועמידות. רחפנים ומל"טים מציעים כיום הזדמנות אדירה ומאפשרים למנוע מקרי מוות כתוצאה ממחלות כגון דנגי, דימום לאחר לידה ואובדן דם בשל תאונות. במקרים של השתלת איברים הם מאפשרים תגובות מהירות, מוצרים איכותיים וזמינות טובה יותר, מה שמשמעותי במיוחד לארצות מתפתחות וקהילות כפריות הסובלות ממחסור בתשתיות.
למרות שהשקעות בשירותי בריאות במרבית מדינות העולם הן מהגבוהות ביותר, נראה שלמול האתגרים העומדים בפניהם ההשקעות הנדרשות צפויות לגדול, דבר שעלול להגדיל את הפער בין מדינות עשירות למדינות עניות.