פחד
הרגשת חוסֶר אומֶץ לעמוד מול סַכנה
![פחד fear. ע](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/11/SCOPE_SITE_INNER_POST.jpg)
![גרפיקה](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/05/single-scoop-scaled.jpg)
דופק מהיר
זיעה קרה שוטפת את הגוף
קיפאון
——
——
——
הנשימה נעתקת
השרירים מתכווצים
בעתה
השעה 2:35 בלילה
״אמא, היה לי חלום רע״
גם גדולים מפחדים?
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/11/SCOPE_SITE_INNER_POST_fear_tedybear-1024x687.jpg)
לִפְחוֹד כדי לשרוד | ד״ר איריס פינטו
הפחד הוא מנגנון הישרדות בסיסי המאותת לגופנו להגיב לסכנה. במהלך האבולוציה האנושית, אנשים שפחדו מהדברים הנכונים שרדו וכך העבירו את הגנים שלהם הלאה. פחד יכול להיות מולד או נלמד.
פחד מולד – למשל מפני טורפים, כאב, גבהים, חפצים מתקרבים במהירות, נחשים ועוד.
פחד נלמד – נוצר בעקבות אירוע (מי שננשכה על ידי כלב עשויה לפחד מכלבים), או כתוצאה מצפייה וחיקוי (ילד שאחיו מפחד מג'וקים, עשוי לפחד מהם בעצמו).
על פחדים, פוביות וחרדות
יש שהפחד הופך לפוביה… פוביה (בעברית בַּעַת) היא מצב נפשי של פחד כרוני מוגזם מאוביקט או ממצב מסוים, המשבש באופן ממשי את התפקוד. למשל, מי שיש לו פוביה מטיסה (Aerophobia) יתקשה לבצע תוכניות או משימות הכרוכות בעלייה על מטוס; מי שיש לה פחד ממקומות גבוהים (Claustrophobia), תתקשה להגיע לריאיון עבודה במגדל רב-קומות…
בעוד שפחד הוא תגובה מיידית לתופעה מסוכנת, חרדה אינה מכוונת כלפי גורם סכנה מוגדר אלא ממוקדת באיום מעורפל ועתידי. היא מתאפיינת בחשש ובמתח גופני, כאשר האדם צופה שמשהו נורא עומד להתרחש.
"וְהָיוּ חַיֶּיךָ תְּלֻאִים לְךָ מִנֶּגֶד וּפָחַדְתָּ לַיְלָה וְיוֹמָם"
דברים כח, סו
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/11/SCOPE_SITE_INNER_POST_bigword-1-1024x687.jpg)
לזרוע פחד | רועי בן דוד
המילה פחד והמילה טרור חולקות קשר היסטורי הדוק מאוד. השימוש הרווח במילה טרור (Terreur) התחיל בזמן המהפכה הצרפתית, כשזו עברה תפנית קיצונית והמהפכנים האלימים ביותר החלו לנקוט בשיטות אלימות כדי לזרוע פחד.
טרור נועד לא רק להרוג, לפגוע או לחסל פיזית. מטרתו העמוקה היא לזרוע פחד בלבבות, להכניס אנשים וחברות למצב של פחד תמידי, למצב חירום מתמשך, ועל ידי כך להגיע ליעדו האמיתי – חיסול כל שביב של אמון ותקווה.
תודה לאוסי וולד
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/09/רבע-עיגול-לאתר-29-150x150.png)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/11/SCOPE_SITE_INNER_POST_qoute-1024x687.jpg)
"אַשְׁרֵי אָדָם מְפַחֵד תָּמִיד"
משלי כח, יד
חבר בשם פחד | תמיר הופמן
הוא מלווה אותנו מיום לידתנו. מפעיל אותנו עוד לפני שאנו מודעים ומבינים מה ומי. כולו רגש. הוא מזנק ופועל כשיש בסביבה גורם מסכן או מאיים, וגורם לנו להתנהג באופן שלרוב מסייע לנו. שומר עלינו. איזה חבר!
יחסי הציבור שלו בעייתיים: "יא פחדן אחד!" אומרים פעמים רבות בגנאי. "מה, את באמת פוחדת?" אומרים לעיתים בהתרסה. והוא, הפחד, זה שכולו רגש, ממשיך ולא נרתע. שומר האדם לא ינום ולא יישן…
לפחד, זה שמלווה אותנו כחבר נאמן, תפקיד חשוב המסייע להישרדותנו. הוא מזהיר אותנו, מכין את גופנו מבחינה פיזיולוגית להתמודדות עם סכנה, ומביא אותנו לפעולה של לחימה, בריחה או קפיאה (Fight, Flight or Freeze). שגם היא לעיתים שומרת עלינו.
מתי בכל זאת הפחד הוא פחות חבר? כשהוא משתלט עלינו. כשהוא הקובע העיקרי של סדר יומנו, כשהוא מפנה את מקומו לחרדה. במצב שכזה תחושות הפחד קיימות בנו למרות שהסכנה היא פחות מוחשית, קשה לנו להגדירה ואנו חשים, פיזית ורגשית, בסכנה באופן מתמשך, מוגזם וממש לא מועיל לנו.
אז מה עלינו לעשות? לקבל את החבר שלנו, לא לפחד מהפחד, וכשהוא ממש רוצה להיות איתנו המון ולהתעצם, לדעת לזהות ולהבין שהוא כבר פחות חבר. ואז לומר לו יפה: תודה, אבל לא-תודה! לאפשר לו להיות, להמשיך לשמור עלינו, אבל בלי לקבוע לנו את סדר היום. כך נשמר את יחסינו באופן נכון ומועיל.
תמיר הופמן, אגף מו"פ; פסיכותרפיסט, מטפל זוגי ומשפחתי
עשו לכם | ד״ר רון דביר
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/11/SCOPE_SITE_INNER_POST_do-it-1024x687.jpg)
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/09/רבע-עיגול-לאתר-20-150x150.png)
לשחק כדי לפחד? | ד״ר ענת שפירא לביא, ייעוץ: שלומי נויפלד
משחקי אימה* (Horror Games) הם ז'אנר ייחודי בתוך עולמות הגיימינג, ביכולתם לעורר פחד, חרדה והתרגשות, ולספק לשחקנים חוויה מאתגרת ומעוררת אדרנלין. לעיתים הם גורמים לתגובת "הילחם או ברח" בקרב השחקנים, אינסטינקט הישרדותי מושרש היטב המוכר לנו מהחיים עצמם. השילוב של סיפור מלהיב, גרפיקה מרשימה ואלמנטים פסיכולוגיים, הופך את משחקי האימה לז'אנר מרתק.
מפתחי משחקים מסוג זה עושים שימוש מושכל בפסיכולוגיה של הפחד, כדי לספק לשחקנים חוויה רגשית עזה. באמצעות הבנת המרכיבים הפסיכולוגיים שבבסיס הז'אנר, ניתן לספק חוויות מאלפות שמדברות ישירות לליבם ולנפשם של השחקנים והשחקניות.
הפחד הוא רגש ראשוני המושרש עמוק בנפש האדם. במשחקי אימה, פחד מושרה באמצעות טכניקות פסיכולוגיות כמו קצב איטי מלחיץ, פסקול מאיים, הפתעות בלתי צפויות וסביבוֹת אפלות ומטרידות. אלה מעוררים תגובת פחד במוח, משחררים אדרנלין ומחדדים את החושים.
עיכוב ואי-ודאות אף הם מרכיבים חשובים ביצירת מתח וחרדה. הפחד מהלא-נודע בתוך העולם המשחקי, מחזיק את השחקנים "על קצה הכיסא". גם איזון בין תחושות עוצמה ופגיעוּת הוא קריטי: השחקנים מתמודדים עם משימות ואתגרים ובו-בזמן עליהם לצבור כלים מתאימים ויכולות שיעזרו להם להתגבר עליהם.
ולבסוף, עלילה מרתקת ודמויות מפותחות מאפשרות חיבור רגשי ותחושת קָתַרְזִיס (הִזְדַּכְּכוּת) לאחר כל מפגש מפחיד המתקיים במשחק. בשילוב עם גרפיקה ריאליסטית ועיצוב הסאונד, הם יוצרים אווירה "אופפת" המקיפה את השחקן מכל כיוון בעולם המשחק, ובכך מגבירים את ההשפעה הרגשית של יסודות הפחד והאימה.
אז נכון, כולנו היינו מעדיפים לא לפחד כלל… אבל לפעמים דווקא משחקי אימה יכולים לשמש עבור חלק מאיתנו מקום מפלט, מקום שבו אפשר לפחד מזומבים או ממפלצות דמיוניות – ולהרגיש מוגנים.
מקור: מגזין מדיום
* משחקי אימה מטבעם אלימים, ולרוב מוגבלים לגיל 16 ומעלה, אם לא 18
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/09/רבע-עיגול-לאתר-19-150x150.png)
וכשהפחד הוא מהעתיד…
הפחד מהעתיד מוגדר כמעין "חרדת ציפייה". זו חרדה מקדימה ודאגה מוגזמת לגבי אירועים עתידיים פוטנציאליים. היאחזות בעבר מספקת תחושת ביטחון. הפחד להרפות מתחושת הביטחון הזו שומר את האדם בעבר, פוגע ביכולתו ליהנות מההווה ומרחיק ממנו את העתיד. כיום, הפחד מהעתיד מועצם בשל מצב הבטחוני שעוד לא ברורות השלכותיו, הפגיעה הסביבתית בכדור הארץ, לאור אירועי אקלים המשנים במהירות את סביבת החיים המוכרת לנו, עקב אירועים חריגים במזג האוויר ושינויים במגוון הביולוגי (בעלי חיים וצמחייה).
![](https://mop.education/wp-content/uploads/2023/09/רבע-עיגול-לאתר-16-150x150.png)
אני מורידה ממנה את השמיכה
כוס מים
חיבוק חזק
״זה רק חלום״
הלוואי ונתעורר ממנו.
ופחד מורגש
ריקודים מול האש – יש
ינשופים ונחש
יש מפלצת בתוך הנהר
רעבה וערה
אבל החדר חמים ונעים
ואת ישנה״
מילים ולחן: דן תורן
שלום חנוך